1. Опис навчальної дисципліни «Етика та психологія сімейного життя»
Найменування показників 	Галузь знань, спеціальність, ступінь вищої освіти	Характеристика навчальної дисципліни	
		денна форма навчання	заочна форма навчання	
Кількість кредитів  – 3	Галузь знань
01 Освіта/Педагогіка
 (шифр і назва)	Вибіркова

	Спеціальність:
014 Середня освіта (Мова і література українська
	Рік підготовки: 	
Змістових модулів – 1		-й	-й	
Загальна кількість годин - 90 

		Семестр	
		 сем.	 сем.	
		Лекції	
Тижневих годин для денної форми навчання:
аудиторних – 2
	Ступінь вищої освіти:
бакалавр	 16 год.	 год.	
		Практичні, семінарські	
		 14 год.	  год.	
		Лабораторні	
		 год.	 год.	
		Самостійна робота	
		  год.	  год.	
		Вид контролю: залік	

2.Мета та завдання спецкурсу «Етика та психологія сімейного життя»
Мета курсу:
Вивчення курсу має на меті сформувати у студентів масив теоретичних знань що дозволить підвищити рівень обізнаності молоді з питань історії розвитку інституту шлюбу а також філософських уявлень про родину та шлюб на різних етапах розвитку суспільства; родинних відносин у дискурсі історії української сім’ї; створення цілісного уявлення про роль релігійного та суспільного фактору у формуванні структури сім’ї, побудови внутрішніх стосунків у середині цієї первинної лакуни соціумного масиву. Метою вивчення дисципліни є і проведення морально-психологічної підготовки молоді до створення родини та виконання подружніх та батьківських обов’язків. 
Основні завдання курсу «Етика та психологія сімейного життя»:
Теоретичні:
-	формування у студентського загалу уявлення про інститут сім’ї;
-	сприяння формуванню погляду студентів на соціальну роль чоловіка та жінки у суспільстві;
-	 використання надбань світової та української національної сімейної традицій для вироблення у молоді бачення важливості значення родинного виховання для повноцінного формування індивіда в антуражі можливостей та викликів сучасного світу, а також виховання нових поколінь;
-	сприяння вмінню досліджувати явища і процеси, що впливають на трансформації родинного інституту;
-	утворення у студентів теоретичного базису з проблематики стосунків між статями в дошлюбний період та в ході сумісного сімейного проживання;
-	вироблення знань про функції та цілі сім’ї;
-	отримання інформації про форми шлюбу та родини, для подальшої побудови відповідного уявлення у студентів.
Практичні:
-	вміння працювати з джерелами та літературою  які дозволять поглибити знання з проблематики курсу;
-	вміння використати отриманні в ході вивчення курсу знання у своїй професійній діяльності та для формування чіткої громадянської позиції в питаннях важливості родинних інститутів;
-	використання отриманих базових знань з сімейного законодавства України для реалізації особистого конституційного права на захист сім’ї;
-	сімейна соціалізація студентської молоді.
Загальні компетентності:
-	здатність вчитися і оволодівати сучасними знаннями.

Програмні результати навчання:
- навчається впродовж життя і вдосконалює з високим рівнем автономності набуту під час навчання кваліфікацію. 
Міждисциплінарні зв’язки:
Спецкурс «Етика та психологія сімейного життя» тісно пов’язана з цілим рядом дисциплін педагогічного та психологічного напрямку, такими як соціальна педагогіка, вікова та педагогічна психологія, психодіагностика, конфліктологія. В ході вивчення курсу знання отримані студентами в рамках даної дисципліни дозволять використати їх у вивченні дисциплін соціально-гуманітарного спрямування, як: філософія, політологія, соціологія.

Загальнопрофесійні компетенції:
-	визначення перспектив практичної діяльності як системи цілей;
-	набуття методичних та методологічних знань, що забезпечують якісний освітній процес (для педагогічних спеціальностей) та подальшу наукову роботу;
-	формування високого рівня філософського та наукового світогляду, глибоко усвідомленої громадянської позиції;
-	вільне володіння державної мовою в усній та письмовій формі з питань соціально-гуманітарних наук;
-	вільне володіння державною мовою в усній та письмовій формі з теоретичних питань етики та психології сімейного життя.

Спеціалізовано-професійні компетенції:
-	здатність використовувати теоретичні знання в конкретних професійних галузях (в тому числі педагогічній);
-	здатність використовувати філософські (історичні, соціологічні, політологічні) знання у виховному процесі, у формуванні гармонійних комунікативних зв’язків, нормального психологічного клімату в колективі;
-	здатність використовувати логічне мислення, мистецтво аргументації при розв’язанні актуальних духовних та соціально-економічних проблем;
-	здатність у науково-дослідній та педагогічній діяльності дотримуватись принципів соціальної та професійної етики;
-	у галузі педагогічної діяльності здатність формувати в учня самостійне критичне мислення, високу моральність. 

3. Програма навчальної дисципліни «Етика та психологія сімейного життя»

1. Розвиток родинних інститутів: історична ретроспектива
Родина та шлюб у стародавньому світі. Зародження родинних відносин у первісну епоху. Виникнення та розвиток парної родини. Шлюбні відносини в умовах ранньодержавних суспільств Сходу (Єгипет, Месопотамія, Вавілонія, Ассирія). Родина доби античності. Шлюб та сім’я в давньому Римі. Родина в епоху «Темних віків»  - раннього середньовіччя (V – XI ст.). Шлюбні відносини у «Високий період» середніх віків (ХІІ – ХІV ст.). Розквіт ліньяжу – родинного колективу на основі кровно – родинних зв’язків та шлюбних союзів і спільного володіння власністю. Місце жінки у середньовічному суспільстві.  Лицарський кодекс честі та міжстатеві стосунки. Еволюція уявлень про родину в добу Відродження («Пізнього середньовіччя») (кінецьXIV – XVI ст.). Зміни суспільної моралі. Аристократичний шлюб. «Куртуазність». Антропоцентризм та культ тіла. Розгортання Реформації: вища ціль існування сім’ї і місце жінки. «Мистецтво» залицяння і дошлюбні відносини у добу бароко. Культура «інтимної повсякденності» в період раннього Нового часу (XVI – XVII ст.).Сімейний інститут через призму погляду регіональних цивілізаційних проектів: московський «Домострой», жінка та родина у «самурайській» Японії доби Сегунату, сім’я та поняття «родинності» в османській Туреччині. Узаконений адюльтер: традиція фаворитизму в епоху «Старого порядку» (XVIIcт. – 1789 р.). Епоха Просвітництва: погляд на жінку та функції сім’ї.  Велика Французька революція (1789 – 1799 рр.) : видозмінення ставлення до сімейних цінностей та подружніх стосунків. Британська «Вікторіанська» модель міжстатевих та родинних відносин.

2. Трансформація родини у ХХ – ХХІ століттях
«Соціалізація» сім’ї: родина – «комуна» – експерименти перших років «Радянського проекту» (І половина 1920-х рр.). «Родина – лакуна суспільства»: репродуктивна та виховна функції сім’ї з погляду комуністичної ідеології в епоху розквіту ленінсько-сталінської моделі тоталітарної держави (1920 – 1980-ті рр.). Роль та значення родини в контексті фашистської і нацистської моделей суспільно-державної ідеології (1920 – 1940 рр.).  Шлюбні стосунки у західних країнах в новітній історичний період. Утворення альтернативних форм родинних стосунків. Проблема законності шлюбного співжиття.  Основні тенденції виховного процесу в середині родини у новітню добу.

3. Шлюб та сім’я в українській традиції
Спілкування між статями і уявлення про родину в дохристиянський період. Рід та родина в світогляді східних слов’ян. Роль Православної церкви у формуванні понять про сімейний обов’язок. Місце релігії в локальному «світі» руської родини. Правова база стосунків між подружжям у Києво-Руській державі. Виховання дітей.Станові відмінності: функції родини через «шляхетську» та «хлопську» призми. «Гербова» сімейність і практика «усиновлення» в традиції шляхетської доби. Шлюбний вік. Система виховання аристократичної молоді. Стосунки між різними віковими групами в середині родини. «Кровна честь» та «кровна помста» як маркер уявлень про сімейні цінності. Релігійний фактор у міжстатевих стосунках, родинних відносинах та вихованні дітей в епоху Речі Посполитої. Культура сватання та весільна традиція козацької доби. Погляд на дошлюбні та позашлюбні відносини.  Місце жінки в Українському гетьманстві. Класові канони зовнішнього вигляду чоловіків та жінок. Сімейне дозвілля. Домашній побут української військової аристократії та простолюду. Предмети інтер’єру як показник статусу родини. Влада батька та чоловіка. Права дружини.Нерівні союзи. Шлюби за розрахунком. Практика шлюбних контрактів. Розлучення та розподіл майна. Виховання дітей. Домашня освіта.  Домашні звичаї та побутові звички. Культ жінки в поетиці українського лицарства доби «козацького бароко». Погляд на асоціальну поведінку та статеві девіації.Стосунки між подружжям в Наддніпрянщині  у контексті нормативно-правової системи Російської імперії. Значення родини для монархічної ідеологеми царської Росії. Сім’я та сімейність в умовах мовної та культурної диференціації українського села та міста в ХІХ ст. Феномен селянської родини як фактору збереження української національної ідентичності. Стан міжродинних стосунків і традиційні сімейні цінності українців Галичини та Волині в епоху австро-угорського панування. Родина як осередок виховання «українськості» в умовах наступу полонізації на західно-українських землях (1920-1930-х рр.). «Сімейність» буковинських українців на захисті етнічної самобутності в добу румунської окупації (1919 – 1940 рр.). Патріотично-державницьке  домашнє виховання – фундамент розростання українського національно-визвольного руху в Західній Україні та Закарпатті (1920 – 1940-х рр.).

4. Еволюція української родини в умовах сучасного суспільства
Базові сімейні цінності. Тенденції формування та функціонування сучасної української родини. Роль родини у забезпеченні життєздатності нації. Малодітні сімейні союзи. Зниження віку вступу у шлюб. Виховання дітей одинокими матерями. Ефект «безбатченків». Надмірна батьківська опіка. Фінансовий фактор нетривалості шлюбних відносин. Цінності в уявленні сучасного українського чоловіка. Основні ціннісні орієнтири у життєвій системі координат сучасної жінки. Проблема гендерної рівності в українському суспільстві. Характерні риси сучасного погляду на виховання дітей. Становлення українського громадянського суспільства та нетрадиційні союзи. Альтернативні форми шлюбних відносин.

5. Місце сім’ї у релігійній системі цінностей
Аврамічна традиція патріархальної родини. Родина – домашня церква. Основна ціль існування християнської родини. Сенс життя. Взаємовідносини з Богом. Батьківська модель стосунків між Творцем та творінням. Примат виховання духовних цінностей. Обов’язки членів родинного колективу.  Авторитет батьків. Проблема рівності статей у християнстві. Місце жінки. Питання припинення шлюбних відносин. Вчення про дошлюбну чистоту та цнотливість. Конфесійна та деномінаційна перспективи розгляду проблематики сімейного співжиття та питання статевої девіативності.
Суть взаємних відносин між чоловіком та дружиною в ісламі. Типи шлюбів в різних напрямках ісламу. Багатоженство. Обов’язки та права чоловіка. Обов’язки дружини. Роль батьків у виборі учасників шлюбного союзу. Сакральне значення дітонародження. Виховання дітей в мусульманській родині.  Місце батьків в особистій системі цінностей молодого мусульманина. Проблема закритості ісламської родини. Рух за статеву рівність в країнах з домінуванням магометанської релігії.
Життя мірянина та сімейні стосунки у буддизмі. Служба дітей батькам. Способи демонстрації любові та поваги до батьків. П’ять обов’язків батьків перед дітьми. Участь батьків в організації шлюбу. Питання спадку в буддизмі. Рівні любові.  Кохання між чоловіком та жінкою: звичка, насолода, бажання. Сімейна любов. Універсальна, вселенська любов просвітлених сутностей.
Місце шлюбних стосунків у парадигмі іудаїзму. Індуїстське бачення родини. Сімейні відносини в концепції конфуціанства. Погляд на шлюб та родинність в синтоїзмі.
6. Родина та суспільство
Спілкування. Стадії виникнення приязні. Дружба. Закоханість. Кохання. Планування сім’ї. Дошлюбна чистота. Наслідки ранніх статевих зв’язків. Питання віку шлюбної згоди. Шлюб з кохання. Шлюб з розрахунку. Бажання вступити у шлюб як результат морального виховання індивіда. Вимушений шлюб. Фактор вікової та майнової нерівності при утворенні родинного союзу.
Традиційна родина. Проблема нетрадиційних сімей. Неповна родина. Типи змішаних сімей. Альтернативні форми шлюбних стосунків. Самотність як актуальна проблема сучасного суспільства. Питання співмешканства. Причини небажання реєстрації шлюбу. Суспільна дискусія навколо незареєстрованого співмешканства. Свідомо бездітний шлюб. Повторний вступ у шлюбні стосунки. Проблема позашлюбних відносин. «Відкритий» шлюб – феномен сучасності. Колективне співмешканство.
Проблема взаємовідносин між різними віковими група в середині однієї сімейної інституції. Питання співжиття різних за віком членів родини в умовах спільного дому. Значення  та вплив сімейних традицій на формування уявлень про шлюб та родинні стосунки. Сімейна історія як первинний фактор виховання твердої, свідомої громадянської позиції індивіда.
Структурні різновиди сім’ї. «Нуклеарна» родина (чоловік, дружина і спільні діти). «Доповнена родина» (подружня пара, діти та родичі інших поколінь). «Деформована» родина (вітчим/ мачуха замість одного з батьків). Типи функціональних особливостей родини. Поняття «гармонічної» та «дисгармонічної» сім’ї. Розподіл функціональних ролей у родині. Централістський або авторитарний тип. Автономний тип – мирне паралельне співіснування подружжя з рівноправним розподілом функцій. Демократичний розподіл функцій між членами сімейного колективу. Типи сімейних структур за критеріями влади: патріархальна, матріархальна, егалітарна родини.  Фундаментальні функції сімейного інституту. Репродуктивна функція. Функція виховання. Господарсько-економічна та відновна функції. Комунікативна і регулятивна функції сім’ї.
Психологічний клімат. Психологічна сумісність подружжя. Єдність ціннісних орієнтирів. Статева сумісність. Вплив характеру та темпераменту членів подружнього союзу на побудову здорових родинних відносин. Згубні звички як деструктивний фактор сімейного життя. Проблема наявності спадковості рис характеру та звичок батьків дітьми. Руйнівний вплив асоціальної поведінки в контексті сімейних відносин.
Сім’я як мала соціальна група. Призначення родини для задоволення групових та суспільних потреб. «Ідеальна держава» Платона та сім’я. Родина з точки зору філософії Жан-Жака Руссо. Сімейний інститут у контексті філософії Еммануїла Канта. Особливості взаємовпливу «родина-суспільство» в умовах сучасного світу.
7. Українська держава на захисті сімейних цінностей
Визначення поняття сімейного законодавства. Захист родини за Конституцією України. Права чоловіків та жінок. Материнство та дитинство. Принципи регулювання сімейних відносин згідно Конституції. Права і обов’язки сторін у шлюбі. Зобов’язання батьків по відношенню до дітей. Обов’язки дітей. Основний Закон про захист прав дитини. Обов’язки держави по відношенню до дітей. Міжнародні договори України що регулюють сімейні відносини. Конвенція ООН про права дитини, 1989 р. Сімейний Кодекс України. Історія створення пласту сімейного законодавства в Україні. Закони України що додатково регулюють сімейні відносини. Закон України «про охорону дитинства», 2001 р. Закон України «Про попередження насильства в сім’ї», 2001 р. Закон України «Про державну допомогу сім’ям з дітьми», 1992 р.  Установи та організації що займаються питаннями захисту сім’ї та прав дітей.
Поняття домашнього насильства. Види та типи домашнього насильства. Особливості фізичного насильства. Економічне насильство. Психологічне насилля. Сексуальне насилля в родини. Результати насильства. Байдужість до інтересів та потреб дитини як вид насильства у родині. Соціальні наслідки жорстокого поводження з дитиною. Юридичні наслідки насилля у родині.
Увага громадськості до проблем родини. Засоби вирішення питання сирітства. Криза інституту родини. Зростання сімейного неблагополуччя. Соціальні причини розпаду сім’ї. Низький рівень підготовки батьків з питань сімейного виховання. Проблема збереження сім’ї як цивілізаційної цінності. Фактор війни у вихованні дітей, в сучасному українському суспільстві. Феномен «комбатанства» і сучасна українська родина. Проблема реабілітації сімей що були свідками бойових дій.

4. Структура навчальної дисциплін «Етика та психологія сімейного життя»
Розподіл навчального часу
Назва змістовних модулів та тем	Кількість годин	
	Денна форма	
	усього	У тому числі	
		л	п	лаб	інд	с.р.	
Змістовний модуль 1. Шлюб та родина в контексті історичних трансформацій людського суспільства	
Тема 1. Вступ до курсу «Етика та психологія сімейного життя»	2	2				6	
Тема 2.Розвиток родинних інститутів: історична ретроспектива	4	2	2			8	
Тема 3. Трансформація родини у ХХ – ХХІ століттях	4	2
	2			8	
Тема 4. Шлюб та сім’я в українській традиції	4	2	2			8	
Разом за першим змістовним модулем	14	8	6			30	
Змістовний модуль 2. Родинний інститут в умовах викликів сучасності	
Тема5. Еволюція української родини в умовах сучасного суспільства	4	2	2			6	
Тема 6. Місце сім’ї у релігійній системі цінностей	4	2	2			8	
Тема 7. Родина та суспільство	4	2	2			8	
Тема 8.Українська держава на захисті сімейних цінностей	4	2	2			8	
Разом за  другим змістовним модулем	16	8	8			30	
Разом за семестр	30	16	14			30	
Разом за рік	30	16	14			60	

5. Змістові модулі навчальної дисципліни
«Етика та психологія сімейного життя»
5. Змістові модулі навчальної дисципліни
	Змістовий модуль  1
Шлюб та родина в контексті історичних трансформацій людського суспільства	
Лекційний модуль	
№	Тема	План	Год.	
1	Вступ до курсу «Етика та психологія сімейного життя»	Предмет, завдання і структура курсу. Зв’язок спецкурсу з навчальними дисциплінами. Сучасні концепції дослідження міжособистісних відносин, історії розвитку сімейних відносин, проблематики шлюбу та родини, соціоутворюючої ролі сім’ї.Аналіз наукової та навчальної літератури з курсу. Стан розробки даної проблеми у сучасні українській науці.Значення курсу «Етика та психологія сімейного життя» для підготовки молоді до утворення сімейної одиниці і виховання усвідомленої позиції щодо важливості родинних інституцій, відчуття відповідальності за формування українського соціуму, з первинно-родинної лакуни.	2	
2	Розвиток родинних інститутів: історична ретроспектива
	Родина та шлюб у стародавньому світі. Зародження родинних відносин у первісну епоху. Виникнення та розвиток парної родини. Шлюбні відносини в умовах ранньодержавних суспільств Сходу (Єгипет, Месопотамія, Вавілонія, Ассирія). Родина доби античності. Шлюб та сім’я в давньому Римі.Родина в епоху «Темних віків»  - раннього середньовіччя (V – XI ст.). Шлюбні відносини у «Високий період» середніх віків (ХІІ – ХІV ст.). Еволюція уявлень про родину в добу Відродження («Пізнього середньовіччя») (кінецьXIV – XVI ст.). Зміни суспільної моралі. Антропоцентризм та культ тіла. Розгортання Реформації: вища ціль існування сім’ї і місце жінки. Культура «інтимної повсякденності» в період раннього Нового часу (XVI – XVII ст.). Епоха Просвітництва: погляд на жінку та функції сім’ї.  Велика Французька революція (1789 – 1799 рр.) : видозмінення ставлення до сімейних цінностей та подружніх стосунків. Британська «Вікторіанська» модель міжстатевих та родинних відносин.	2	
3	Трансформація родини у ХХ – ХХІ століттях	«Соціалізація» сім’ї: родина – «комуна» – експерименти перших років «Радянського проекту» (І половина 1920-х рр.). «Родина – лакуна суспільства»: репродуктивна та виховна функції сім’ї з погляду комуністичної ідеології в епоху розквіту ленінсько-сталінської моделі тоталітарної держави (1920 – 1980-ті рр.). Роль та значення родини в контексті фашистської і нацистської моделей суспільно-державної ідеології (1920 – 1940 рр.).  Шлюбні стосунки у західних країнах в новітній історичний період.	2	
4	Шлюб та сім’я в українській традиції
	Спілкування між статями і уявлення про родину в дохристиянський період. Рід та родина в світогляді східних слов’ян. Роль Православної церкви у формуванні понять про сімейний обов’язок. Місце релігії в локальному «світі» руської родини. Правова база стосунків між подружжям у Києво-Руській державі. Виховання дітей.Станові відмінності: функції родини через «шляхетську» та «хлопську» призми. «Кровна честь» та «кровна помста» як маркер уявлень про сімейні цінності. Релігійний фактор у міжстатевих стосунках, родинних відносинах та вихованні дітей в епоху Речі Посполитої. Культура сватання та весільна традиція козацької доби. Погляд на дошлюбні та позашлюбні відносини.  Місце жінки в Українському гетьманстві. Культ жінки в поетиці українського лицарства доби «козацького бароко». Погляд на асоціальну поведінку та статеві девіації.Стосунки між подружжям в Наддніпрянщині  у контексті нормативно-правової системи Російської імперії. Родина як осередок виховання «українськості» в умовах наступу полонізації на західно-українських землях (1920-1930-х рр.). «Сімейність» буковинських українців на захисті етнічної самобутності в добу румунської окупації (1919 – 1940 рр.). Патріотично-державницьке  домашнє виховання – фундамент розростання українського національно-визвольного руху в Західній Україні та Закарпатті (1920 – 1940-х рр.).	2	
Практичний модуль	
№	Тема	План	Год.	
1	Розвиток родинних інститутів: історична ретроспектива
	Родина та шлюб у стародавньому світі. Зародження родинних відносин у первісну епоху. Виникнення та розвиток парної родини. Шлюбні відносини в умовах ранньодержавних суспільств Сходу (Єгипет, Месопотамія, Вавілонія, Ассирія). Родина доби античності. Шлюб та сім’я в давньому Римі.Родина в епоху «Темних віків»  - раннього середньовіччя (V – XI ст.). Шлюбні відносини у «Високий період» середніх віків (ХІІ – ХІV ст.). Еволюція уявлень про родину в добу Відродження («Пізнього середньовіччя») (кінецьXIV – XVI ст.). Зміни суспільної моралі. Антропоцентризм та культ тіла. Розгортання Реформації: вища ціль існування сім’ї і місце жінки. Культура «інтимної повсякденності» в період раннього Нового часу (XVI – XVII ст.). Епоха Просвітництва: погляд на жінку та функції сім’ї.  Велика Французька революція (1789 – 1799 рр.) : видозмінення ставлення до сімейних цінностей та подружніх стосунків. Британська «Вікторіанська» модель міжстатевих та родинних відносин.	2	
2	Трансформація родини у ХХ – ХХІ століттях	«Соціалізація» сім’ї: родина – «комуна» – експерименти перших років «Радянського проекту» (І половина 1920-х рр.). «Родина – лакуна суспільства»: репродуктивна та виховна функції сім’ї з погляду комуністичної ідеології в епоху розквіту ленінсько-сталінської моделі тоталітарної держави (1920 – 1980-ті рр.). Роль та значення родини в контексті фашистської і нацистської моделей суспільно-державної ідеології (1920 – 1940 рр.).  Шлюбні стосунки у західних країнах в новітній історичний період.	2	
3	Шлюб та сім’я в українській традиції
	Спілкування між статями і уявлення про родину в дохристиянський період. Рід та родина в світогляді східних слов’ян. Роль Православної церкви у формуванні понять про сімейний обов’язок. Місце релігії в локальному «світі» руської родини. Правова база стосунків між подружжям у Києво-Руській державі. Виховання дітей.Станові відмінності: функції родини через «шляхетську» та «хлопську» призми. «Кровна честь» та «кровна помста» як маркер уявлень про сімейні цінності. Релігійний фактор у міжстатевих стосунках, родинних відносинах та вихованні дітей в епоху Речі Посполитої. Культура сватання та весільна традиція козацької доби. Погляд на дошлюбні та позашлюбні відносини.  Місце жінки в Українському гетьманстві. Культ жінки в поетиці українського лицарства доби «козацького бароко». Погляд на асоціальну поведінку та статеві девіації.Стосунки між подружжям в Наддніпрянщині  у контексті нормативно-правової системи Російської імперії. Родина як осередок виховання «українськості» в умовах наступу полонізації на західно-українських землях (1920-1930-х рр.). «Сімейність» буковинських українців на захисті етнічної самобутності в добу румунської окупації (1919 – 1940 рр.). Патріотично-державницьке  домашнє виховання – фундамент розростання українського національно-визвольного руху в Західній Україні та Закарпатті (1920 – 1940-х рр.).	2	
	Змістовий модуль  2
Родинний інститут в умовах викликів сучасності	
Лекційний модуль	
№	Тема	План	Год.	
1	Еволюція української родини в умовах сучасного суспільства
	Базові сімейні цінності. Тенденції формування та функціонування сучасної української родини. Роль родини у забезпеченні життєздатності нації. Малодітні сімейні союзи. Зниження віку вступу у шлюб. Виховання дітей одинокими матерями. Ефект «безбатченків». Надмірна батьківська опіка. Фінансовий фактор нетривалості шлюбних відносин. Цінності в уявленні сучасного українського чоловіка. Основні ціннісні орієнтири у життєвій системі координат сучасної жінки. Проблема гендерної рівності в українському суспільстві. Характерні риси сучасного погляду на виховання дітей. Становлення українського громадянського суспільства та нетрадиційні союзи. Альтернативні форми шлюбних відносин.	2	
2	Місце сім’ї у релігійній системі цінностей
	Аврамічна традиція патріархальної родини. Родина – домашня церква. Основна ціль існування християнської родини. Проблема рівності статей у християнстві. Місце жінки. Питання припинення шлюбних відносин. Вчення про дошлюбну чистоту та цнотливість. Конфесійна та деномінаційна перспективи розгляду проблематики сімейного співжиття та питання статевої девіативності.. Суть взаємних відносин між чоловіком та дружиною в ісламі. Типи шлюбів в різних напрямках ісламу. Багатоженство. Обов’язки та права чоловіка. Обов’язки дружини. Роль батьків у виборі учасників шлюбного союзу. Сакральне значення дітонародження. Виховання дітей в мусульманській родині.  Місце батьків в особистій системі цінностей молодого мусульманина. Проблема закритості ісламської родини. Рух за статеву рівність в країнах з домінуванням магометанської релігії. Життя мірянина та сімейні стосунки у буддизмі. Служба дітей батькам. Способи демонстрації любові та поваги до батьків. П’ять обов’язків батьків перед дітьми. Участь батьків в організації шлюбу. Місце шлюбних стосунків у парадигмі іудаїзму. Індуїстське бачення родини. Сімейні відносини в концепції конфуціанства. Погляд на шлюб та родинність в синтоїзмі.	2	
3	Родина та суспільство	Спілкування. Стадії виникнення приязні. Дружба. Закоханість. Кохання. Планування сім’ї. Дошлюбна чистота. Наслідки ранніх статевих зв’язків. Питання віку шлюбної згоди. Шлюб з кохання. Шлюб з розрахунку. Бажання вступити у шлюб як результат морального виховання індивіда. Вимушений шлюб. Фактор вікової та майнової нерівності при утворенні родинного союзу.Традиційна родина. Проблема нетрадиційних сімей. Неповна родина. Типи змішаних сімей. Альтернативні форми шлюбних стосунків. Самотність як актуальна проблема сучасного суспільства. Питання співмешканства. Причини небажання реєстрації шлюбу. Суспільна дискусія навколо незареєстрованого співмешканства. Свідомо бездітний шлюб. Повторний вступ у шлюбні стосунки. Проблема позашлюбних відносин. «Відкритий» шлюб – феномен сучасності. Колективне співмешканство. Проблема взаємовідносин між різними віковими група в середині однієї сімейної інституції. Питання співжиття різних за віком членів родини в умовах спільного дому. Значення  та вплив сімейних традицій на формування уявлень про шлюб та родинні стосунки. Сімейна історія як первинний фактор виховання твердої, свідомої громадянської позиції індивіда.Структурні різновиди сім’ї. Сім’я як мала соціальна група. Призначення родини для задоволення групових та суспільних потреб. Особливості взаємовпливу «родина-суспільство» в умовах сучасного світу.	2	
4	Українська держава на захисті сімейних цінностей
	Визначення поняття сімейного законодавства. Захист родини за Конституцією України. Права чоловіків та жінок. Материнство та дитинство. Принципи регулювання сімейних відносин згідно Конституції. Права і обов’язки сторін у шлюбі. Зобов’язання батьків по відношенню до дітей. Обов’язки дітей. Основний Закон про захист прав дитини. Обов’язки держави по відношенню до дітей. Міжнародні договори України що регулюють сімейні відносини. Конвенція ООН про права дитини, 1989 р. Сімейний Кодекс України. Історія створення пласту сімейного законодавства в Україні. Закони України що додатково регулюють сімейні відносини. Закон України «про охорону дитинства», 2001 р. Закон України «Про попередження насильства в сім’ї», 2001 р. Закон України «Про державну допомогу сім’ям з дітьми», 1992 р.  Установи та організації що займаються питаннями захисту сім’ї та прав дітей.Поняття домашнього насильства. Види та типи домашнього насильства. Особливості фізичного насильства. Економічне насильство. Психологічне насилля. Сексуальне насилля в родини. Результати насильства. Байдужість до інтересів та потреб дитини як вид насильства у родині. Соціальні наслідки жорстокого поводження з дитиною. Юридичні наслідки насилля у родині.Увага громадськості до проблем родини. Засоби вирішення питання сирітства. Криза інституту родини. Зростання сімейного неблагополуччя. Соціальні причини розпаду сім’ї. Низький рівень підготовки батьків з питань сімейного виховання. Проблема збереження сім’ї як цивілізаційної цінності. Фактор війни у вихованні дітей, в сучасному українському суспільстві. Феномен «комбатанства» і сучасна українська родина. Проблема реабілітації сімей що були свідками бойових дій.	2	
Практичний модуль	
1	Еволюція української родини в умовах сучасного суспільства
	Базові сімейні цінності. Тенденції формування та функціонування сучасної української родини. Роль родини у забезпеченні життєздатності нації. Малодітні сімейні союзи. Зниження віку вступу у шлюб. Виховання дітей одинокими матерями. Ефект «безбатченків». Надмірна батьківська опіка. Фінансовий фактор нетривалості шлюбних відносин. Цінності в уявленні сучасного українського чоловіка. Основні ціннісні орієнтири у життєвій системі координат сучасної жінки. Проблема гендерної рівності в українському суспільстві. Характерні риси сучасного погляду на виховання дітей. Становлення українського громадянського суспільства та нетрадиційні союзи. Альтернативні форми шлюбних відносин.	2	
2	Місце сім’ї у релігійній системі цінностей
	Аврамічна традиція патріархальної родини. Родина – домашня церква. Основна ціль існування християнської родини. Проблема рівності статей у християнстві. Місце жінки. Питання припинення шлюбних відносин. Вчення про дошлюбну чистоту та цнотливість. Конфесійна та деномінаційна перспективи розгляду проблематики сімейного співжиття та питання статевої девіативності.. Суть взаємних відносин між чоловіком та дружиною в ісламі. Типи шлюбів в різних напрямках ісламу. Багатоженство. Обов’язки та права чоловіка. Обов’язки дружини. Роль батьків у виборі учасників шлюбного союзу. Сакральне значення дітонародження. Виховання дітей в мусульманській родині.  Місце батьків в особистій системі цінностей молодого мусульманина. Проблема закритості ісламської родини. Рух за статеву рівність в країнах з домінуванням магометанської релігії. Життя мірянина та сімейні стосунки у буддизмі. Служба дітей батькам. Способи демонстрації любові та поваги до батьків. П’ять обов’язків батьків перед дітьми. Участь батьків в організації шлюбу. Місце шлюбних стосунків у парадигмі іудаїзму. Індуїстське бачення родини. Сімейні відносини в концепції конфуціанства. Погляд на шлюб та родинність в синтоїзмі.	2	
3	Родина та суспільство	Спілкування. Стадії виникнення приязні. Дружба. Закоханість. Кохання. Планування сім’ї. Дошлюбна чистота. Наслідки ранніх статевих зв’язків. Питання віку шлюбної згоди. Шлюб з кохання. Шлюб з розрахунку. Бажання вступити у шлюб як результат морального виховання індивіда. Вимушений шлюб. Фактор вікової та майнової нерівності при утворенні родинного союзу.Традиційна родина. Проблема нетрадиційних сімей. Неповна родина. Типи змішаних сімей. Альтернативні форми шлюбних стосунків. Самотність як актуальна проблема сучасного суспільства. Питання співмешканства. Причини небажання реєстрації шлюбу. Суспільна дискусія навколо незареєстрованого співмешканства. Свідомо бездітний шлюб. Повторний вступ у шлюбні стосунки. Проблема позашлюбних відносин. «Відкритий» шлюб – феномен сучасності. Колективне співмешканство. Проблема взаємовідносин між різними віковими група в середині однієї сімейної інституції. Питання співжиття різних за віком членів родини в умовах спільного дому. Значення  та вплив сімейних традицій на формування уявлень про шлюб та родинні стосунки. Сімейна історія як первинний фактор виховання твердої, свідомої громадянської позиції індивіда.Структурні різновиди сім’ї. Сім’я як мала соціальна група. Призначення родини для задоволення групових та суспільних потреб. Особливості взаємовпливу «родина-суспільство» в умовах сучасного світу.	2	
4	Українська держава на захисті сімейних цінностей
	Визначення поняття сімейного законодавства. Захист родини за Конституцією України. Права чоловіків та жінок. Материнство та дитинство. Принципи регулювання сімейних відносин згідно Конституції. Права і обов’язки сторін у шлюбі. Зобов’язання батьків по відношенню до дітей. Обов’язки дітей. Основний Закон про захист прав дитини. Обов’язки держави по відношенню до дітей. Міжнародні договори України що регулюють сімейні відносини. Конвенція ООН про права дитини, 1989 р. Сімейний Кодекс України. Історія створення пласту сімейного законодавства в Україні. Закони України що додатково регулюють сімейні відносини. Закон України «про охорону дитинства», 2001 р. Закон України «Про попередження насильства в сім’ї», 2001 р. Закон України «Про державну допомогу сім’ям з дітьми», 1992 р.  Установи та організації що займаються питаннями захисту сім’ї та прав дітей.Поняття домашнього насильства. Види та типи домашнього насильства. Особливості фізичного насильства. Економічне насильство. Психологічне насилля. Сексуальне насилля в родини. Результати насильства. Байдужість до інтересів та потреб дитини як вид насильства у родині. Соціальні наслідки жорстокого поводження з дитиною. Юридичні наслідки насилля у родині.Увага громадськості до проблем родини. Засоби вирішення питання сирітства. Криза інституту родини. Зростання сімейного неблагополуччя. Соціальні причини розпаду сім’ї. Низький рівень підготовки батьків з питань сімейного виховання. Проблема збереження сім’ї як цивілізаційної цінності. Фактор війни у вихованні дітей, в сучасному українському суспільстві. Феномен «комбатанства» і сучасна українська родина. Проблема реабілітації сімей що були свідками бойових дій.	2	

6. Методи навчання
Реалізація навчально-виховних завдань потребує комплексного використання різноманітних методів навчання, які мають забезпечити взаємопов’язану та цілеспрямовану діяльність педагога й студентів. Методи навчання реалізуються через систему прийомів та засобів навчальної діяльності.Вони мають забезпечити взаємозв’язок трьох компонентів: мотиваційного, організаційно-ділового і контрольно-оцінного. У першому випадку треба використовувати методи, спрямовані на формування у студентів інтересу до пізнавальної діяльності. У групі організаційно-ділового компоненту виділяють методи організації і забезпечення мисленнєвої діяльності (індуктивний, дедуктивний, репродуктивного та пошукового характеру). Такі методи називають словесними, наочними і практичними. У групі контрольно-оцінного компонента визначають методи пов’язані з контролем за навчальною діяльністю студентів.
До словесних методів навчання належать: розповідь, пояснення, бесіда, лекція. Ці методи використовуються під час лекційних та семінарських занять з дисципліни «Етика та психологія сімейного життя».
Розповідь– це метод навчання, який передбачає оповідну, описову форму розкриття навчального матеріалу з метою спонукання студентів до створення в уяві певного образу.
Пояснення– вербальний метод навчання, за допомогою якого педагог розкриває сутність певного явища, закону, процесу. Він ґрунтується не стільки на уяві, скільки на логічному мисленні з використанням попереднього досвіду студентів.
Бесіда передбачає використання попереднього досвіду студентів з певної галузі знань і на основі цього приведення їх за допомогою діалогу до усвідомлення нових явищ, понять або відтворення вже наявних. З цього погляду виділяють два види бесіди: евристичну й репродуктивну. За місцем у освітньому процесі розрізняють вступну, поточну й підсумкову бесіди.
Лекція – це метод, за допомогою якого педагог у словесній формі розкриває сутність наукових понять, явищ, процесів, логічно пов’язаних, об’єднаних загальною темою. 
Ефективне навчання неможливе без широкого використання наочних методів. Вони зумовлені діалектичними закономірностями пізнання і психологічними особливостями сприймання. Наочні методи передбачають насамперед використання демонстрації та ілюстрації. При цьому варто зауважити, що ці методи можуть застосовуватись як прийоми реалізації вимог інших методів.
Демонстрація – це метод навчання, який передбачає показ предметів і процесів у натурі, динаміці. 
Ілюстрація – метод навчання, за допомогою якого предмети і процеси розкриваються через їх символічне зображення (світлини, малюнки, схеми, графіки та ін.).
Досить суттєвим у використанні наочних методів навчання є володіння технологією і технікою виготовлення й використання засобів демонстрації та ілюстрації. Особливої уваги потребує використання технічних засобів навчання, й зокрема комп’ютерної техніки. Зазначений метод відіграє значну роль у процесі організації самостійної роботи студентів.
Під час виконання самостійної роботи використовуються інтерактивні методів навчання (робота у малих групах, мозковий штурм, ситуативне моделювання, опрацювання дискусійних питань). Окрім того з метою активізації розумової діяльності студентів застосовуються: проблемний виклад навчального матеріалу, частково-пошуковий метод.
Проблемний виклад передбачає створення викладачем проблемної ситуації, допомогу студентам у виділенні та «прийнятті» проблемного завдання, використанні словесних методів (лекції, пояснення) для активізації мисленнєвої діяльності студентів, спрямованої на задоволення пізнавального інтересу шляхом отримання нової інформації. 
Частково-пошуковий методвключає студентів у пошук шляхів, прийомів і засобів розв´язання пізнавального завдання. Для забезпечення дієвості цього методу необхідно створити проблемну ситуацію і спонукати студентів до розуміння і «прийняття» пізнавального завдання; керувати ходом пошукової мисленнєвої діяльності студентів з використанням системи логічно вмотивованих запитань; стимулювати і схвалювати пізнавальну діяльність студентів у процесі розв´язання навчальних завдань; аналізувати успіхи і помилки, труднощі.

7. Методи контролю
Педагогічний контроль здійснюється з дотриманням вимог об’єктивності, індивідуального підходу, систематичності і системності, всебічності та професійної спрямованості контролю. 
Використовуються такі методи контролю (усного, письмового), які мають сприяти підвищенню мотивації студентівдо навчально-пізнавальної діяльності. З метою об’єктивної перевірки знань на семінарських заняттях застосовуються усне опитування, письмові контрольні роботи, тестовий контроль. Самостійна робота перевіряється шляхом написання рефератів, тестів, а також усного опитування.
Для перевірки навчальних досягнень студентів пропонуються закриті тести (з однією правильною відповіддю).

8. Критерії оцінювання
F – 1	Практично не знає науково-понятійного апарату. Володіння навчальним матеріалом на рівні розпізнавання. Не має конспектів з дисципліни. Не може користуватися підручниками, словниками та енциклопедіями, методичними рекомендаціями, іншими дидактичними засобами. Не має наукового уявлення про предмет і завдання курсу, або може дуже приблизно їх сформулювати, виходячи із знань, набутих  в повсякденному житті.
Fх – 2	Має слаборозвинені уявлення про термінологію. Володіє навчальним матеріалом на фрагментарному рівні. Конспект з предмету складений безсистемно і фрагментарно Не спроможний вибудувати логіку відповіді. Не може відповісти на питання без грубих помилок, намагається вгадати відповідь на конкретні запитання. Зовсім не обізнаний в першоджерелах. Не спроможний продуктивно використовувати допомогу викладача.
Е – 3	Самостійно відтворює деякі основні положення, викладені в базовому підручнику чи лекційному матеріалі. Може в найбільш загальних моментах розкрити зміст основних понять і категорій. Для відтворення систематизованого навчального матеріалу потребує сторонньої допомоги. Письмові роботи безсистемні і непослідовні, позбавлені проблемності, збіднені на наукову термінологію. Часто припускається типових помилок, які, однак, при допомозі може виправити. Конспект складений формально, часто неохайно. Нерідко замість конспекту при відповідях користується ксерокопіями з підручників, які слабо або взагалі не опрацьовані. Зовсім не вивчає додаткову літературу, із першоджерелами ознайомлений поверхово. Матеріалом, що планується на самостійне опрацювання, практично не володіє.
D – 3	Повною мірою відтворює матеріал, що викладений в рекомендованих підручниках. Додатковою літературою практично не користується, знання першоджерел не має системного характеру. При відповідях зорієнтований на репродуктивне відтворення матеріалу, а не його творче осмислення і засвоєння. В цілому вільно орієнтується в історико-філософських аспектах предмету, однак відчуває значні утруднення при розгляді теоретичних питань. При виправленні помилок, яких припускається при усних відповідях, потребує деякої допомоги викладача. Слабко уявляє, як можуть бути використані знання з предмету при вивченні інших дисциплін соціо гуманітарного спрямування, у становленні фахово важливих рис особистості. Теми, що виносяться на самостійну роботу, опрацьовані поверхово.
С – 4	Досить вільно володіє матеріалом в обсязі робочої навчальної програми, чітко уявляє і може пояснити суть основних положень, понять і категорій. Має повні особисто написані конспекти з лекційних та семінарських занять, систематично вивчає теми, що виносяться на самостійне опрацювання, використовує їх матеріал при усних відповідях і написанні письмових контрольних робіт. Має конспект по всім першоджерелам, хоча не завжди достатній за обсягом та якістю для їх повноцінного вивчення. Відповідь побудована логічно, однак на семінарських заняттях часто звертається до конспектів. Не завжди може пояснити суть законспектованого матеріалу. При необхідності достатньо легко знаходить потрібний матеріал у конспекті, підручниках, довідковій літературі. Може виявляти зацікавленість до окремих проблем, публікацій в періодичних виданнях. Не завжди може показати актуальність проблем, що розглядаються в курсі навчальної дисципліни.
В – 4	Вільно володіє матеріалом згідно з програмою дисципліни. Систематично відвідує лекційні і семінарські заняття, глибоко і цілеспрямовано вивчає першоджерела. При роботі на семінарських заняттях виявляє активність, здатність до ведення наукової дискусії, самостійного мислення. Може чітко визначити актуальність проблемних питань, що вивчаються, добре усвідомлює значення дисципліни для становлення професіонала та особистості. Проявляє сталий і неослабний інтерес до різних проблем, читає додаткову літературу з метою поглиблення знань, отриманих на заняттях. Досить ефективно використовує попередній матеріал, може на достатньому рівні здійснювати аналітико-синтетичні операції на основі отриманих знань. Володіє достатньо високою культурою самостійного планування своєї позааудиторної роботи. Однак в деяких темах може виявляти фрагментарність знання, неспроможність на високому рівні використовувати філософську методологію щодо розгляду і аналізу актуальних проблем розвитку людини та суспільства.
А – 5	Чітко розуміє роль і значення курсу як специфічного наукового світогляду і як універсальної методології. Вільно володіє матеріалом згідно з програмою дисципліни. Систематично відвідує лекційні і семінарські заняття, глибоко і цілеспрямовано вивчає першоджерела. При роботі на семінарських заняттях виявляє активність, здатність до ведення наукової дискусії, самостійного мислення. Може чітко визначити актуальність проблемних питань, що вивчаються, добре усвідомлює значення дисципліни для становлення професіонала та особистості. Проявляє сталий і неослабний інтерес до різних проблем, читає додаткову літературу з метою поглиблення знань, отриманих на заняттях. Ефективно використовує попередній матеріал, може здійснювати аналітико-синтетичні операції на основі отриманих знань. Володіє високою культурою самостійного планування своєї поза аудиторної роботи, продуктивно аналізувати проблемні ситуації, що виникають в сучасному світі та країні. На семінарських заняттях відповідає вільно, конспекти та інші допоміжні матеріали використовує творчо. Письмові роботи мають чітко визначену логічну структуру і завершений характер, характеризуються гарним науковим стилем. Вільно використовує між предметні зв'язки, добре орієнтується в періодичній та монографічній літературі з предмету. Легко знаходить відповіді на нестандартні питання. Здатен переконливо обґрунтовувати свою світоглядну та громадську позицію, на високому теоретичному рівні аналізувати соціальне значущі проблеми і процеси. Виявляє творчі здібності, схильність до самостійної науково-дослідницької роботи, що проявляється у прагненні приймати участь в наукових конференціях, проблемних групах тощо.
У зв’язку з тим, що залік недиференційований, студент отримує «Зараховано» за підсумками роботи у семестрі автоматично при умові, що не має пропусків лекцій та семінарів без поважних причин (відпрацьовані теми, пропущені з поважних причин), середня оцінка за аудиторну роботу (семінари, лекції) та самостійну роботу не менше Е (3).
В усіх інших випадках студент складає залік на загальних умовах.

КРИТЕРІЇ ОЦІНЮВАННЯ ТЕСТОВИХ ЗАВДАНЬ
Для оцінки отриманих знань з навчальної дисципліни «Етика та психологія сімейного життя» пропонується проведення тестування. Підсумковий контроль передбачає відповіді на 100 тестових завдань. Оцінка визначається кількістю правильних відповідей (тестові завдання передбачають лише одну правильну відповідь).
1 – 34 відповіді – незадовільно – F. 
35 – 59 відповідей – незадовільно – FX.
60 – 63 відповіді – задовільно – E.
64 – 73 відповіді – задовільно – D.
74 – 81 відповідь – добре – C.
82 – 89 відповідей – добре– B.
90 – 100 відповідей – відмінно– A.

9. Рекомендована література:
1. Академічне релігієзнавство: Підручник/ За ред. А.Колодного. – К.: Світ Знань, 2000. – 862 с.
2. Алепський П. Подорож патріарха Макара / П.Алепський. – Життя і знання (Льв.), 1935 р., №№ 4 – 12; 1936 р., №№ 1 – 8.
3. Ал-Маудуді, Абу Аля. Спосіб життя в ісламі / Ал-Маудуді, Абу Аля. – Львів: Логос, 1994. – 48 с.
4. Арендт Г. Становище людини / Г. Арендт. – К. : Думка, 1999. – 254 с.
5. Бауман З. Глобалізація. Наслідки для людини і суспільства / З. Бауман; пер. з англ. І. Андрущенка; за наук. ред. М. Винницького. – К. : Видав. дім «Києво-Могилянська академія», 2008. – 109 с.
6. Бичко А. Риси характерології української нації / А. Бичко // Мала енциклопедія етнодержавознавства. – К., 1996. – С. 133.
7. Бичко І.В. Українська ментальність і проблеми гуманітаризації національної вищої освіти / І. В. Бичко // Розбудова держави. – 1993. – №3. – С. 59.
8. Бондарчук О.І. Психологія сім’ї / О.І. Бондарчук. – К.: МАУП, 2001. – 96 с.
9. Бондарчук О.І. Психологія сім’ї: Курс лекцій / О.І. Бондарчук.  – К.: НАУМ, 2001. – 208 с.
10. Боплан, Гійом Левассер де. Опис України / Гійом Левассер де Боплан. Пер. з фр., приміт. та передм. Я. І. Кравця. - Львів: Каменяр, 1990. - 301 с.
11. Ващенко Г. Г. Виховний ідеал / Г.Г. Ващенко.  – Полтава, 1994. – 191с.
12. Вихователю про психологію та педагогіку сексуального розвитку дитини: Науково-методичний збірник / За ред. Т. В. Говорун. – К.: Інститут змісту і методів навчання, 1996. – 168 с.
13. Вишневський О. Сучасне українське виховання. Педагогічні нариси. – Львів: Львівське обласне педагогічне товариство ім. Г. Ващенка, 1996. – 238 с.
14. Вінтергофф М. Маленьким тиранам ні! або, Чому самого лише виховання недостатньо / М. Вінтергофф. – К. : Темпора, 2011. – 200 с.
15. Вінтергофф М. Чому наші діти стають тиранами, або загублене дитинство / М. Вінтергофф. – К. : Темпора, 2011. – 180 с.
16. Гендерна рівність як фактор сталого розвитку суспільства // Вісник програми сприяння парламенту України університету Індіани. – 2004. – №217. – 35 с.
17. Гендерна статистика для моніторингу досягнення рівності жінок і чоловіків: Україна / Н. С. Власенко [та ін] ; Державний комітет статистики України, Проект "Сприяння гендерній рівності" ПРООН. - К. : Інститут держави і права ім. В.М.Корецького НАН України, 2000. - 54 с.
18. Говорун Т. В. Соціалізація статі та сексуальності / Т.В. Говорун. – Тернопіль: Навчальна книга – Богдан, 2001. – 240 с.
19. Говорун Т., Кікінежді О. Стать та сексуальність: психологічний ракурс. Навч. Посібник / т.говорун, О. Кікінежді. – Тернопіль: Навчальна книга – Богдан, 1999. – 384 с.
20. Головащенко С. Історія християнства: Курс лекцій : Навч. Посібник / С.Головащенко.  – К.: Либідь, 1999. – 352 с.
21. Гольдшмид Й. Когда вступаешь в брак / Й.Гольдшмид. – Иерусалим: Амана, 1991. – 64 с
22. Горбанюк Ю. Ситуація родини в сучасному суспільстві досвід Центрально-Східної Європи / Ю. Горбанюк. – Люблін : Вид-во Люблінського католицького ун-ту, 2007. – 107 с.
23. Гримич М. Народна культура українців: життєвий цикл людини. Т.3: Зрілість. Жіноцтво. Жіноча субкультура / Гримич Марина. – К.: Дуліби, 2012. – 480 с.
24. Гримич М. Народна культура українців: життєвий цикл людини. Т.4: Зрілість. Чоловіки. Чоловіча субкультура / Гримич Марина. – К.: Дуліби, 2013. – 584 с.
25. Гурлєва Т. С. Дівчина-підліток: проблеми віку і профілактика важко- виховуваності / Т.С. Гурлева. – К.: МО України, ІЗМН, 1999. – 136 с.
26. Дейвіс Н. Боже ігрище: історія Польщі / Н.Дейвіс. – К.: Вид-во Соломії Павличко «Основи», 2008. – 1080 с.
27. Дзюба О. Приватне життя козацької старшини ХVIII ст. (на матеріалах епістолярної спадщини) / Відп.ред. В.А. Смолій. НАН України. Інститут історії України / О.Дзюба . – К.: Інститут історії України, 2012. – 347 с.
28. Жінки і чоловіки в Україні : статистичний збірник / ред. І. Калачова ; Державний комітет статистики України. - К., 2001. - 88 с.
29. Забужко О. Notre Dame d’Ukraine: Українка в конфлікті міфологій / Оксана Забужко. – К. : Факт, 2007.– 640 с.
30. Карсен Х. Жінка, дружина і мати у Святому Письмі / Х. Карен. – К.: світло на Сході, 1993. – 743 с.
31. Конвенція ООН про права дитини – Представництво Дитячого Фонду ЮНІСЕФ в Україні, 2009. – 31 с.
32. Конституція України. – К.: Издательский дом «Фактор», 2011. – 128 с.
33. Кордт В.О. Чужоземні подорожі по східній Європі до 1700 р. / В.О.Кордт // Збірник історично-філологічного відділу ВУАН, 1926 р., № 38. – 208 с.
34. Кримський С. Б. Архетипи української культури / С. Б. Кримський // Феномен української культури: методологічні засади осмислення. – К., 1996. – С. 91–112.
35. Максимчук Н. П. Психологія сексуального розвитку: Навчальний по- сібник для студентів ВНЗ / Автор-укладач Н. П. Максимчук. – Камянець- Подільський: ПП Буйницький О. А., 2006. – 144 с.
36. Міжнародний пакт про громадянські та політич¬ні права // Права людини і професійні стандарти для юристів в документах міжнародних організацій. – Амстердам-Київ, 1996.
37. Мірчук І. Світогляд українського народу. Спроба характеристики / Іван Мірчук // Науковий збірник Українського Вільного Університету в Празі. – Т. 3. – Прага : Друкарня протекторату Чех і Морави в Празі, 1942. – С. 225-243.
38. Молода сім’я: проблеми та умови її становлення / За ред. проф. А.Й.Капської. – К.: ДЦССМ, 2003. – 184 с.
39. Нечуй-Левицький І. Світогляд українського народу / І. Нечуй-Левицький. – К., 1993. – 88 с.
40. Орловська–Калікіна Н. Українська родина в творчості письменників реалістів О.Кониського, І. Нечуя- Левицького, П.Мирного, В.Барвінського, Б.Грінченка / Н.Орловська – Калікіна. – Мюнхен: Видавництво «Дніпрова Хвиля», 1976. – 144 с.  
41. Полотнюк Я. Є. Культура України очима арабського мандрівника. – Жовтень, 1976 р., № 11, с. 148 — 152.
42. Постовий В. Г. Сучасна сім’я і її педагогіка / В.Г. Постовий. – К.: Освіта, 1994. – 64 с.
43. Потоцький В., Семененко В. Шляхта. Честь та гонор: факти, міфи, коментарі / В.Потоцький, В.Семененко. – Харків:Видавництво «Школа», 2014. – 672 с.
44. Права і свободи людини в Україні / [авт. концепції опитування та розробники анкети Н. Костенко, С. Макеєв, М. Томенко та ін.]. – К. : Ін-т політики, 1999. – 76 с.
45. Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків : Закон України від 08.09.2005 // Відомості Верховної Ради України. – 2005. – № 52. – С. 561.
46. Родинно-сімейна енциклопедія. – К., 1996. – 439 с.
48. Сімейний кодекс України / Упорядники: В.Л.Яроцький, В.І. Борисова. – Харків: «Право», 2008. – 190 с.
49. Суліма Є. Глобалістика: підручник / Є. Суліма, М. Шепєлєв. – К. : Вища школа, 2010. – 544 с.
50. США: проблемы семьи: реферативный сборник / Под ред. О.Б.Осколковой, Х.И. Валентей – М.: ИНИОН АН СССР, 1990. – 192 с.
51. Таїрова – Яковлєва Т. Повсякдення, дозвілля і традиції козацької еліти Гетьманщини / Тетяна Таїрова – Яковлєва. – К.: ТОВ «Видавництво «КЛІО»», 2017. – 184 с.
52. Україна: громадянське суспільство в контексті європейської інтеграції. Відп. ред. Л. Ф. Компанцева, Г. А. Петровська. — Луганськ, Знання, 2004. — 350 с.
53. Шиделко А. В. Етика і психологія сімейного життя: навчально- методичний посібник (для ПТНЗ) / А.В. Шиделко. – Львів, 2009. – 132 с.
54. Яковенко Н. Дзеркала ідентичності. Дослідження з історії уявлень та ідей в Україні XVI – поч. XVIII століття. – К.:Laurus, 2012. – 472 с.
55. Янів В. До систематизації поглядів Івана Мірчука про українську людину / В. Янів // Збірник на пошану Івана Мірчука. – Мюнхен – Нью-Йорк – Париж – Вінніпег, 1974. – С. 149–194.
ЕЛЕКТРОННІ РЕСУРСИ
1. Закон України про державну допомогу сім'ям з дітьми [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/2811-12
2.	Закон України про охорону дитинства [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/2402-14
3.	Закон України про попередження  насильства в сім'ї [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/2789-14
4.	Основи сімейного права України. – [Електронний ресурс]. – Режим доступу: 19. 11. 2006: http://book.li.org.ua/ua/map/r9/r95 – Загол. з екрану. – мова укр.
5.	Психологія сімейних стосунків. – [Електронний ресурс]. – Режим до- ступу: 28. 01. 2009: http://www.newfamily.org.ua/203.html . – Загол. з екрану. – мова укр.